Az IoT használata tömegessé válik az ipari/intézményi biztonságtechnikai rendszerekben
- Közérdekű
- /
- 2020-05-04
Az IoT kommunikációs protokollok integrálása a behatolásjelző rendszerekbe várhatóan növelni fogja az egyes rendszerekhez csatlakoztatott érzékelők átlagos számát és elősegítheti a vezeték nélküli érzékelők szélesebb körű használatát az értékesített vagyonvédelmi rendszerekben. Ennek eredményeként a professzionális vezeték nélküli érzékelők értékesített mennyiségének növekedési rátája várhatóan évi 6%-kal növekszik a 2018 - 2023-as időszak alatt - az IHS Markit előrejelzése szerint.
Újabban a telekommunikációs cégek jelentős erőfeszítéseket tesznek olyan alternatív hálózatok kialakítására, melyek segítenek az olyan problémák megoldásában, mint az elektronikus környezetszennyezés, elégtelen hatótávolság, nagy energiafogyasztás, adatátviteli kapacitás és az ezekhez a hálózatokhoz csatlakozó eszközöknek a bekerülési költsége.
A keskenysáv felgyorsítja az IoT eszközök csatlakoztathatóságát
A kommunikációs kihívás gyors megoldásának elősegítése érdekében a távközlési társaságok GSM kommunikációs infrastruktúrájuk egy részét az IoT alkalmazások számára megfelelő technológiáknak szentelték, keskenysávú IoT (NB IoT) néven: ezeket CAT-NB és LTE-M protokollnak hívjuk. A CAT-NB és LTE-M protokollok alkalmasak az IoT alkalmazásokban történő felhasználásra és a létező mobilhálózatokon belül működnek, lehetővé téve a szolgáltatók számára, hogy azonnali csatlakozási lehetőséget kínáljanak a felhasználóiknak.
Azonban az NB IoT telepítési költsége relatíve drága, ha összehasonlítjuk az alacsony energiaigényű nagy kiterjedésű (LPWAN) hálózatokkal, ezért nem biztos, hogy a legjobb megoldásnak számítanak, ha egyetlen épületben történő kiépítés a cél. Továbbá, mivel az NB IoT a már meglévő mobilhálózatot és azok frekvenciáját használja, ugyanazokkal a kihívásokkal kell szembenéznie, mint például a vastag falú épületekben vagy a föld alatti létesítményekben jelentkező jelentős jelszint csökkenés.
Az alacsony energiaigényű nagy kiterjedésű hálózatok (LPWAN) belépnek az IoT területére
A Lorawan és Sigfox a legnépszerűbb két LPWAN hálózat, mely a 3G, 4G és 5G frekvenciák mellett működik. Egyedi jellemzőiknek köszönhetően kiválóan alkalmasak az IoT alkalmazások városi és vidéki környezetben történő használatára. Ezek a hálózatok lehetővé teszik a nyilvános és a magánjellegű rendszerek összeállítását is, attól függően, hogy az adott helyen melyik tűnik célravezetőbbnek. Emellett lehetővé teszik a hálózattulajdonosok számára a kommunikációs és biztonsági intézkedések testreszabását a sajátos helyi követelményeknek megfelelően. Ezen kívül az ilyen hálózatokon át küldött jelek potenciálisan ellenállóbbak bármely zavarással szemben. A Lora például a jeleket egy szélesebb frekvenciatartományon keresztül sugározza. A fejlett IoT eszközök csatlakoztathatóságának beépülése az üzleti behatolásjelző rendszerekbe azt jelenti, hogy a vezeték nélküli eszközök felhasználási lehetőségei jelentősen kibővülnek. Ezt az teszi lehetővé, hogy ezek az eszközök lényegesen hosszabb élettartamú elemekkel, nagyobb rádiós hatótávolsággal rendelkeznek, míg karbantartási igényük, és az ezzel kapcsolatos munkaidő ráfordítás jelentősen kisebb.
A vezeték nélküli eszközök kommunikációjában a központi egység és a rádiós eszközök távolsága szintén kihívást jelenthet. Az LPWAN protokollok használata anélkül segít a probléma feloldásában, hogy további jelismétlők beépítését tenné szükségessé. Az ilyen érzékelők – még abban az esetben is, ha eredetileg vagyonvédelmi célok szem előtt tartásával alkották is meg őket – a rendszer szerkezetének megváltoztatása nélkül alkalmasak az okos otthon funkciók céljaira történő felhasználásra. Az egyes berendezések telepítésének rendkívül alacsony telepítési költsége lehetővé teszi a felhasználók számára, hogy egyre több eszközt egyre alacsonyabb áron csatlakoztathassanak meglévő rendszereikhez ahelyett, hogy Zigbee/Z-Wave eszközöket használnának. Egy Lora LPWAN modulnak egy adott riasztórendszerhez történő csatlakoztatásának költsége minimális.
Az akadályok
Az egyik legnagyobb akadály, mely megakadályozhatja a tisztán IoT technológiák beépülését a vagyonvédelmi rendszerekbe, az a vagyonvédelmi rendszerekre vonatkozó szabályozás. Amíg a Z-Wave technológia már 2017-ben UL minősítést kapott, az egyéb IoT technológiák egyikének sem sikerült ezt a mai napig elérnie.
A kiberbűnözéssel járó kockázati tényezőket szintén számításba kell venni, és a rendszer tervezése során ki kell zárni. Magántulajdonban levő IoT hálózatok esetében a hálózat folyamatos működőképességének biztosítása, a karbantartási, javítási és biztonsági feladatok ellátása a hálózat tulajdonosának felelőssége. Ennek a felelősségnek a tudatában a tulajdonosnak olyan szakembereket kell alkalmaznia, akik rendelkeznek a hálózat felelősségteljes működtetéséhez szükséges szaktudással.
Ez olyan tevékenységnek bizonyulhat, amely túl sok erőfeszítést igényel az épületeket tervezők, építők vagy a szolgáltatást biztosító üzemeltetők számára. Ezért azoknak a cégeknek, amelyek az IoT hálózati szolgáltatásait a csatlakoztatott épületekhez használni akarják, vagy a mobilhálózat-szolgáltatók szolgáltatásait kell használniuk, vagy együtt kell működniük az IoT helyi hálózatfejlesztőivel.
Összefoglalva: az IoT gyorsuló ütemben beteszi a lábát a biztonságtechnikának abba a részébe, amelyet az ipari jellegű felhasználás (tehát nem az egy házat/lakást birtokló végfelhasználók által történő felhasználás) jelent. Teszi ezt főként a gyorsan és olcsón telepíthető ezerféle vezeték nélküli érzékelővel, ami már most is jelen van az IoT-ben, csak nem engedjük be a biztonságtechnikába a szabványoknak való meg nem felelés miatt. ( a fordító )
Forrás: Detektor International
Fordította: Matkó Csaba – LDSZ Kft. termékmanager
Tagek: IoT automatizálás biztonság
Cikkek hasonló témában
Ismerje meg a vészjeladók fontosságát!
- 2024-09-03
- /
- Biztonságtechnika